![Hogyan oldható meg a műemlék épületek helyreállítása?](/uploads/images/2016/10/952_img-2005-bev.jpg)
Hogyan oldható meg a műemlék épületek helyreállítása?
Ma Magyarországon nagyon sok olyan történelmi és műemlék épület található, amely kisebb, vagy nagyobb mértékben károsodott az idők folyamán. Ezeknek a károsodásoknak számos kiváltó oka lehet. A Mapei ezeknek a problémáknak az orvoslására többféle terméket, illetve termékcsaládot fejlesztett ki, hogy az adott esethez legmegfelelőbb anyagot lehessen használni a helyreállításhoz.
Ilyenek lehetnek például a felszálló nedvesség, vagy a talajvíz által okozott falvizesedés és az ehhez kapcsolódó vakolatleválás, sókivirágzás, illetve lehetnek szilárdsági, állékonysági problémák egy ilyen építményben. De sajnos az sem ritka, hogy napjainkban készült épületek esetén állnak fenn hasonló problémák, főleg a rossz minőségben elvégzett vízszigetelés következtében.
A Mapei ezeknek a problémáknak az orvoslására többféle terméket, illetve termékcsaládot fejlesztett ki, hogy az adott esethez legmegfelelőbb anyagot lehessen használni a helyreállításhoz.
A falazatok és épületek helyreállítása – akár lakóépületekről, akár történelmi, vagy műemléki épületekről van szó – csak azután végezhető el, miután a károsodás pontos okát, illetve az adott szerkezet jelenlegi állapotát megvizsgáltuk. Ennek módja lehet alapos szemrevételezés, vagy ahol szükséges diagnosztikai eljárás. Ezután a megfelelő beavatkozási módszereket, és a beavatkozás minden fázisában a legmegfelelőbb anyagokat kell kiválasztani, a kívánalmaknak és az alkalmazott termékek jellemzőinek a figyelembe vételével.
Az épületek készítéséhez használt legrégebbi kötőanyagok egyértelműen a mész és annak különböző variációi voltak. A mész előállítását és alkalmazását már a római időkben dokumentálták. A megfelelő adagolásokon túl arról is írtak, hogy hogyan készítettek hidraulikus meszet úgy, hogy a homokkal kevert oltott mészhez vörös vulkáni tufát adtak, amelyet a Nápoly közeli területeken, főleg Pozzuoli városánál fejtettek, ahonnan a puccolán név is ered. A hidraulikus mész és a puccolán együttes használatával – a létrejövő erős kémiai kötéseknek köszönhetően – a múltban alkalmazott habarcs különösen erős lett, annyira, hogy még ma is megcsodálhatjuk azokat a szerkezeteket – utakat, hidakat, akvaduktokat, villákat és emlékműveket -, amelyek a Római Birodalom idejében épültek.
A puccolános mészhabarcs különleges kémiai és mechanikai tulajdonságainak újrafelfedezése arra inspirálta a Mapei R&D kutatólaboratóriumát, hogy olyan innovatív termékeket és rendszereket fejlesszen ki az épületek – így a történelmi és műemléki épületek - helyreállításához, amelyek „modern" puccolános anyagokat tartalmaznak. A kutatás eredményeképp jött létre az ún. eco-puccolán, amely egy nagyon világos színű szervetlen anyag, amely különösen gazdag amorf szilicium-dioxidban és erősen reaktív nagy felülete miatt.
Ezen jellemzőknek köszönhetően az eco-puccolán nagyon rövid időn belül elindítja a mész kikeményedését, még a múltban használt puccolánnál is gyorsabban, amikor ez a folyamat nagyon lassú volt. Ezáltal a felújító vakolatok és injektáló habarcsok igen ellenállóvá válnak az oldott sóknak már pár nappal a bedolgozás után is.
A Mapei műemlékek felújításához használt két termékvonalát a Mape-Antique és a Poromap termékcsaládok képviselik.
A Mape-Antique termékek fizikai és mechanikai jellemzői hasonlóak azoknak az épületeknek és vakolataiknak a tulajdonságaihoz, amelyeket a múltban készítettek. Jelentős kémiai és fizikai ellenálló képességgel rendelkeznek, különösen a falazat külső oldalán ható kedvezőtlen időjárási körülményekkel szemben, valamint a falazat belsejében jelen lévő oldott sókkal és nedvességgel szemben.
A Poromap ideális termékvonal olyan falazatok helyreállításához, amelyekben felszálló nedvesség található és olyan szerkezetekben, amelyeket a szulfátok, kloridok és nitrátok szétmorzsoló hatása károsított.
Bővebb információt a termékcsaládokról és a Mapei műemlékvédelmi épületek számára készült megoldásairól itt talál.
(x)