![Hévíz II. - a Váncza Művek 3. díjban részesült terve](/uploads/images/2016/05/952_heviz-c03-19-jav.jpg)
Hévíz II. - a Váncza Művek 3. díjban részesült terve
A Váncza Művek a hévízi fedett fürdő és terápiás centrum korszerűsítésére kiírt tervpályázatra új térbeli konstrukcióra tett javaslatot. A csoportosítható szolgáltatási egységek elkülöníthető épületszárnyakban és/vagy szinteken, összefogott módon helyezték el. Ötletük 3. díjban részesült.
Részlet a műleírásból
1. Tervezési feladat: a ’60-as években épült, s az elmúlt évtizedekben több lépcsőben átalakított Fedett Fürdő gyógyászati- gyógyturisztikai szolgáltatásainak megújítása, korszerűsítése az alábbiak szerint:
- terápiás épület bővítése, betegellátás hátterének korszerűsítése
- gyógyterápiás kezelések infrastruktúrájának megújítása
- központi öltözők kialakítása (látogatók, dolgozók)
- új oktató-, képző- és kutatóközpont kialakítása
- funkcionális egységek különválasztása
- gyógyfürdő szolgáltatásainak bővítése
- wellness részleg kialakítása
- korszerű, komplex IT rendszer telepítése
- európai egészségügyi szolgáltatási rendszerbe történő beillesztés lehetőségének megteremtése
2. A fedett fürdő jelen állapota: átfogó beavatkozás nélkül képtelen kiszolgálni egy korszerű gyógyászati- gyógyturisztikai központot. Szolgáltatásait strukturálatlanul nyújtja látogatói részére. Belső közlekedői terjengősek, funkcionális egységeinek elhelyezkedése üzemeltetési szempontból logikátlan. Az épület műszaki állapota sok területen igen rossz. Térelhatároló szerkezetei, homlokzati nyílászárói műszaki szempontból elavultak, az épület fenntartása nem gazdaságos. Az épületegyüttes, mint Hévíz „Téli Fürdője", jelenlegi arculatával, balneoterápiai szolgáltatásainak színvonalával, nem tudja méltó képen reprezentálni a vízgyógyászatáról világszerte híressé vált fürdővárost.
3. A tervezési koncepció megalkotásakor egyidejűleg kellett tekintettel lenni a meglévő épület műszaki adottságaira, az átörökítendő funkcionális egységek új koncepcióba történő beillesztésére, a városi környezet jellegzetességeire, a korszerű balneológia trendek érvényesíthetőségére, a helyi gyógyvíz hatásaira épülő hatékony gyógyterápia strukturális felépítésére, a fenntarthatóság biztosítására és a kitüntetett helyszínhez méltó reprezentációs igényekre. A tervezési program ismeretében nyilvánvaló igény a meglévő épület hasznos területének bővítése.
A jelenlegi épületegyüttes műszaki- és geometriai adottságait megvizsgálva a belső udvar lefedésével, valamint a déli-, keleti- és északi szárny emeletráépítésével tudunk a legcélszerűbb módon további hasznosítható területeket létrehozni. Az épület homlokzatai mind esztétikai -, mind pedig műszaki szempontból elavultak, teljes megújításuk, az intézmény súlyához, méltóságához illő kialakításuk a beruházás kapcsán elkerülhetetlen. Hévíz város hosszú távú fejlesztési terveihez illeszkedően a „Téli Fürdő" átalakításakor is a vízgyógyászati és wellness szolgáltatások bővítését, korszerűsítését tartottuk elsődlegesnek.
Tervezési koncepciónk egy új térbeli konstrukcióra tesz javaslatot, ahol a csoportosítható szolgáltatási egységek elkülöníthető épületszárnyakban és/vagy szinteken, összefogott módon helyezkednek el, a felhasználói és az üzemeltetői igények egyidejű érvényesítését is szem előtt tartva. A jelenlegi állapotra jellemző gyakori ismétlődéseket, a területhasznosítás hatékonyságának növelése érdekében, a helyiségcsoportok központosításával megszüntettük. A multifunkcionális épületegyüttes kiterjedt tömegének plasztikus tagolásával a gyógytó környezetében álló pavilonos jellegű beépítési struktúrához igyekeztünk illeszkedni. Az épület térlefedésének rendszere, és az átfogó, megújuló homlokzatképzés kialakítása anyag-folytonos, homogén építészeti egységet alkot. A kompakt beépítés belső tereinek természetes fénnyel történő bevilágítását a szabadon szerkesztett ferde-csonka gúlák sorából álló fedés felülvilágítóival biztosítottuk. A Fedett Fürdő fenntartható üzemeltetésére különös figyelmet fordítottunk.
4. A térszervezés és funkcionális rend kialakításának első lépéseként az üzemeltetési egységeket csoportosítottuk. Tervezési koncepciónk szerint az alábbi funkcionális zónákat hoztuk létre:
- központi fogadótér (kapcsolódva a felújítás alatt álló és megtartandó bejárati fogyasztótérhez)
- Balneológiai Kutatóintézet
- járóbeteg ellátás (diagnosztika, fizioterápiai- és fizikoterápiai kezelők)
- központi öltözőblokk
- fedett (bővített alapterületű) gyógyfürdő
- iszapkezelés, iszapmasszázs
- masszázs központ (kiegészítő szolgáltatásokkal)
- szaunavilág (wellness központ)
- fitness termek (kondicionáló terem, csoportos torna)
- igazgatás
- személyzeti öltözők, üzemeltetési raktárak és műhelyek
- vízgépészet, épületgépészet, hulladékudvar
A központi fogadótér a Gróf Festetics György térre nyíló, jelenleg felújítás alatt lévő, s a továbbiakban változtatás nélkül megtartandó kétszintes előcsarnok/fogyasztótérhez kapcsolódik. A fogadótérből nyílik a járóbeteg ellátás háromemeletes tömbjének főbejárata, a Balneológiai Kutatóintézet, a gyógyfürdő és a wellness központ feljárata (központi öltöző-blokk), ide vezet a Szent András kórház átjáró-folyosója s itt lépünk be az épületegyüttesbe déli, szabadtéri parkolóból is.
A Balneológiai Kutatóintézet egységét a földszinti alaprajz déli szárnyában helyeztük el. A középfolyosós kialakítású térsor kutatószobákból, irodákból, rendelőkből, laboratóriumból és egy 50-60 fős előadóteremből áll. A Balneológiai Kutatóintézeten belül külön rendelőket létesítettünk a járóbeteg ellátáshoz kapcsolódóan, ahol az egyes terápiák hatékonyságát, fiziológiai hatásait folyamatában is vizsgálhatják az orvos-kutatók.
A járóbeteg ellátás helyiségeit az épület északi tömbjében, külön üzemeltetési egységként alakítottuk ki. A négyszintes szolgáltatási egység földszintjére a diagnosztikai rendelőket, valamint az egészségügyi kiegészítő szolgáltatások egységeit helyeztük el. Az első emeleti gyógyászati egységet (reuma-vizsgálók, biológiai kezelő, röntgen helyiségek, ortopédia, vizelet-gyűjtő és labor), a kiírásnak megfelelően, változatlan belső elrendezéssel megőriztük. A járóbeteg ellátás második emeletén helyeztük el a hidroterápiás kezelőket, kabinokat, ahol minden funkcionális egységhez önálló öltözőt és zuhanykabint is terveztünk. A hidroterápiás kezelő szolgáltatási rendjének struktúráját korszerű balneológiai programok alapján véglegesítettük. A második emelet keleti felén található a multifunkcionális fizioterápiás terem, ahol az osztható belső térnek köszönhetően a rehabilitációt támogató gyógytorna változatos módon kiszolgálható. A járóbeteg ellátás gyógytorna terméhez dedikált kétnemű öltözőblokk is tartozik. A járóbeteg ellátási épületegység tetőtéri szintjén helyeztük el a fizikoterápiás kezelőket.
A központi öltözőblokk első emeletre tervezett helyiségcsoportja szolgálja a fedett fürdő, a masszázs központ (kiegészítő szolgáltatásaival), a wellness központ, a fitness termek, valamint az iszapmasszázs látogatóit. Az emeleti fogadótér galériája (mely a megtartandó bejárati fogyasztótérrel egy légteret képez) vezet az öltözőblokk előterében berendezett váró/hajszárító egységen át a koedukált öltöző-térbe. A középfolyosós elrendezésű öltöző minden szekrénysora által körülhatárolt öblébe két-három, az egymásnak fordított öltözőszekrények tömbjébe integrált öltöző kabin nyílik. A vizes helyiségekkel határos, nyugati oldalon két akadálymentesített blokkot alakítottunk ki, 22-22 férőhelyre méretezve. Az öltöző kijárata a fedett gyógyfürdő bejáratához, az iszapmasszázs lejáratához, ill. a masszázsközpont és a wellness központ feljáratához csatlakozik. A 950 db. szekrénnyel berendezett öltözőt az épület hosszú távra tervezett kapacitásának megfelelően méreteztük.
A fedett, bővített alapterületű gyógyfürdő vendégforgalmi terei a központi öltözőblokkal azonos szinten, a jelenlegi elrendezést megőrizve, az első emeleten találhatóak. A fedett fürdő alapterülete az öltözők és egyéb közlekedők helyén kialakított pihenőtérrel, büfével és a hozzá tartozó fogyasztótérrel, valamint az épület belső udvarának beépítésével tudott további 1130 m2-el kiegészülni. Az eredeti, nagy belmagasságú fürdőterek alaprajzi kontúrját megőriztük, a bennük lévő medencéket korszerű balneológiai felszereléssel megújítottuk. A jelenlegi medenceterek helyén négy különböző víz-hőmérsékletű gyógymedencét alakítottunk ki, felújítottuk a tangentor-medencét, új vízitorna medencét létesítettünk és a dél-nyugati teremben a gyógyfürdőhöz kapcsolódó kisebb úszómedencét is szerkesztettünk. A pihenőtér kiegészítéseként a déli homlokzat mentén, a büfé felől is megközelíthető módon napozó teraszt alakítottunk ki. A jelenlegi belső udvar teljes területét lefedtük és beépítettük. A gyógyfürdő zárt udvarra eső bővítménye, egy két kupolával fedett, felülvilágított, nagy belmagasságú fürdő-egységként a fedett fürdő pihenőterén át kapcsolódik a bővített szolgáltatási egységhez. Az udvar helyén kialakított belső térsorba szerkesztett öt új gyógymedence, pezsgő- és masszázs szolgáltatásaival a balneológiai technológia választékát gazdagítja.Fejlesztési tervünk kidolgozásával a hévízi gyógytó unikális balneoterápiai rendszeréhez való kapcsolódás lehetőségét kerestük egy összetett szolgáltatási struktúrában működő ún. „téli fürdőház" képletében.
Az iszapkezelés, iszapmasszázs vendégforgalmi terei a központi öltözőblokk alatti szinten, a földszinten találhatóak. Az egyes kezelő egységek belső tereiben nagyméretű zuhanykabinokat helyeztünk el.
A masszázs központ és kiegészítő szolgáltatásai az öltözőblokk feletti emeleten, a fedett fürdő galéria-szintjeként kialakított „T" alakú alaprajzi mezőben helyezkednek el. A térsort a gyógymedencék nagy belmagasságú kupola-terei határolják. A 30 masszázs fülkéből álló masszázs központ gyógymasszázs egységre, és egyéb, egyéni, speciális masszázsok befogadására alkalmas kezelőkre osztható. A masszázs központ üzemeltetési egységéhez kapcsolódik a hat állásos szolárium, a három kezelőből álló fényterápiás blokk, az osztható belső terű hangterápiás helyiség (belső kialakításával csoportos és egyéni foglalkozások lebonyolításának lehetőségére is gondolva) valamint az önálló térsorként szerkesztett többfunkciós halterápiás egység. A masszázs központ pihenő-zónáiból lelátás nyílik a fedett fürdő csarnoktereibe.
A szauna világ (wellness központ) kialakítását a déli szárny emeletráépítésével tervezzük megvalósítani. A felső szintet lezáró kupolasor alatt elrendezett szaunavilág, tagolt belső tereivel a nyugalom és az elvonulás helye az épületben. A szauna világhoz tartozó pihenőtereket merülő medencék és zuhanyzók egészítik ki. A déli homlokzatra tájolva egy fedett-nyitott, három oldalról védett kültéri pihenő udvart hoztunk létre, kültéri merülővel, és zuhanyzási lehetőséggel. A szauna világ pihenőtereiből is rálátást biztosítottunk a fedett fürdő kupolás csarnoktereire.
A fitness termek a szauna világ és a gyógytorna helyiségei között találhatóak. Megközelítésük a központi öltözőblokk előteréből történik. A 155 m2 alapterületű konditeremhez szertárak és kétnemű vizesblokk is tartozik. A csoportos fitness és jóga terem Gróf Festetics György térre néző homlokzatával önálló üzemeltetési egységként is működtethető, de köztes elhelyezkedésének köszönhetően a járóbeteg ellátás gyógytorna szolgáltatásait is támogathatja részidőben.
Az igazgatási blokk a főhomlokzati front tetőtéri szintjén található. A négy irodából, tárgyalóból és kiszolgáló helyiségekből álló csúcsvezetői egységet az épület főlépcsőháza szolgálja ki.
A személyzeti öltözők, üzemeltetési raktárak és műhelyek összefogott módon, a pinceszinten és a felette elhelyezkedő földszinti épületzónában találhatóak.
A vízgépészet tereket a gyógyfürdő medencéit övezően, valamint a medencék alatt helyeztük el. A belső udvar beépítése során a kutat és a szivattyúházat eredeti helyén megőriztük, felettük medencéket nem alakítottunk ki. Az épületgépészeti terek az épület földszintjén (lsd. vízgépészet) és a tetőtér nyugati felére eső fedett nyitott gépészeti udvarokban találhatóak. A gépészeti terek csoportosításánál megőriztük a jelenlegi épület gépészeti rendszerének logikáját.
5. A tömegképzés, anyaghasználat elválaszthatatlanul egybeforr tervezetünkben. Az összetett szolgáltatást nyújtó, kiterjedt alapterületű, kisvárosi viszonylatban túlméretes, monolitikus tömb, csak tagolt tömegképzéssel tud szerves kapcsolatot teremteni épített környezetével. A környezetbeillesztés lehetőségeit mérlegelve magastetős térlefedést választottunk. Az eredeti épület zárt udvaros beépítésének tartószerkezeti ritmusához alkalmazkodva, az egyes szárnyakat, ill. az utólag beépített udvart szabadon formált, vasbeton szerkezetű, csonka gúlák egymáshoz illeszkedő sorozatával fedtük le. A vízszintes síkú csonkolások felülvilágítók beépítésére adtak lehetőséget. A forma a történeti fürdők kupolával fedett tereit idézi, a vízszintes (esetenként tetősíkba is leforduló) felülvilágító az opeion helyére kerül. A plasztikus térlefedés a gyógyfürdő nagy belmagasságú tereiből és az emeletes szárnyak felső szintjeire tervezett, kiemelt jelentőségű vendégforgalmi tereiből (pl. szauna-világból) érzékelhető. Itt terek tagolását a kupolák ritmusa határozza meg. A maghőszigeteléssel megvalósítható kétrétegű, anyagában színezett, monolit vasbeton szerkezet alkotja az épület teljes térelhatároló rendszerét, azaz esetünkben a héjazatot és az új homlokzatok függőleges és dőlt síkú határoló-szerkezeteit is. Az öntött falas építési technológia szervesen kapcsolódik a meglévő pillérvázas struktúrához (részletesebben lsd. tartószerkezet). A fagyálló, impregnált-beton alkotta külső kéreg térben folytonos felületével, és az ebből adódó homogenitásával határozottan erősíti az épület plaszticitását.
6. A tartószerkezet rendjének meghatározásakor a meglévő- és bővítendő épületegyüttes vázszerkezetének anyaga, terhelhetősége, geometriai struktúrája, valamint a tervezett állapot megvalósíthatóságának- és tartósságának biztosítása játszott döntő szerepet. Az építéstechnológia és anyaghasználat kiválasztásakor a fentieken túl a speciális építészeti formálás is meghatározó volt. A nagy térlefedéseket monolit vasbeton szerkezetű, aszimmetrikus dőlésszögű oldalak által határolt csonka-gúlákkal oldottuk meg, ahol a perem-vonalak alátámasztása a meglévő pillérvázak és a kitöltő-falak helyére öntött monolit vasbeton faltartók közös teherviselésével történik. Az új térlefedés az eredeti szerkezet legjobban kihasznált középpilléreire többlet-terheket nem generál.
Az emeletráépítéssel érintett szakaszokon csupán egy újabb szint bővítésével számoltunk, amit előzetes becsléseink szerint az aránylag kis fesztávolságra kiosztott meglévő pillérváz speciális megerősítés nélkül is képes gyámolítani. A ráépítéseknél minden esetben a meglévő tartószerkezet raszter-rendjéhez illeszkedően alakítottuk az új keletű felépítmény teherhordó szerkezeteit. A helyenként faltartókká alakított szerkezetek merevítő-falak szerepét is betöltik az összetett geometriájú felépítmény alakváltozási modelljében.
7. A fenntarthatóság szempontrendszerének érvényesítésekor figyelembe vettük az időbeli ütemezés lehetőségét, a gazdaságossági és üzleti megvalósíthatóságot, valamint az új épület energiatakarékos üzemeltethetőségének összetevőit. Az épületgépészeti megoldások az építészeti koncepció szerves részei, megválasztásuknál szempont a gazdaságos, energiatakarékos, környezetkímélő üzemmód mellett a funkciók kulturált, komfortos körülményeinek biztosítása. Az épület energiatermelése – gazdaságossági és üzemviteli szempontból – központi, de az egyes egységek részére kiépített alközpontok lehetővé teszik, hogy a különböző egységek önálló üzemeltetési- és szabályozási igény esetén is önállóan működjenek. Az épület fűtési ellátása központi gázkazánról történik felületfűtéssel (nyári üzemvitelnél felülethűtés lehetőségével). A használati meleg víz termelésénél kiegészítő energiaforrásként a gyógymedencékből elfolyó termálvíz hőenergiáját is értékesítjük. A tagolt tetőszerkezet dél felé néző mezőibe integráljuk a már meglévő napelem-park beépítendő paneljeit, mely rendszer energiatermelése a közüzemi hálózatba kötve csökkenti az intézmény fenntartási költségeit. Az elektromos áram költséges tárolására nem építünk ki önálló rendszert. Az épület világítását energia-takarékos LED technológiával tervezzük megvalósítani.
Az épületek hő elleni védelmét elsősorban passzív eszközökkel oldottuk meg. A választott térelhatároló szerkezet tömege és hőszigetelő képessége révén, igen komoly védelmet jelent téli és nyári üzemvitel esetén is az épület belvilága részére. A homlokzati nyílászárók hőstop (62/34) üvegezéssel ellátott, külső árnyékolóval felfegyverzett, korszerű szerkezetek.
9. Ütemezhetőség. A projekt 5 ütemben valósítható meg.
A Bíráló Bizottság véleménye
A Bírálóbizottság a tervet III. díjban és 2 millió Ft + ÁFA díjazásban részesítette.
A meglévő szerkezetek jelentős bontásával járó megoldás eredménye egy érdekes, stilizált kupolatereket soroló architektúra. A kupolák a fürdőterek fölött nagy belmagasságú, hatásos és látványos tereket hoznak létre, néhány esetben azonban a struktúra gépies kiterjesztése üzemi területek fölé felesleges. Az előcsarnok és a lefedett belső udvar közötti átlátást csak nagyon korlátozottan biztosítja, mivel az udvar szintjét megemeli. A kupolás szerkesztéshez mellékelt előképekből következően építészeti szándék lehet a fürdőterek intimitásának megteremtése, de mégis előnyös lenne az előcsarnok nyitása a fürdő felé.
A gyógyfürdő funkcionális egységeit (szakrendelések, fürdő) igyekszik tisztán elkülöníteni. Szétválasztja a különböző funkciókat, a (nedves-száraz) betegútvonalakat.
Az előírt feltételekkel nem ütemezhető, csak teljes lezárással oldható meg a teljeskörű átépítés. Lépcsők alulméretezettek, a függőleges forgalom zárt keskeny lépcsőkön zajlik csak. A betervezett funkciók közül a Bírálóbizottság véleménye szerint nincs mindegyikre szükség. Kezelő helyiség nem lehet természetes fény nélkül.
Részletek a szakértői véleményekből:
A terápiás épület bővítésének nagyságrendje szakmai szempontból megfelelő, de kialakítása nem logikus, nem célszerű, a jelen kapacitási igényt sem fedi le.
A vendégöltöző az első emeletre került a TIOP pályázat keretén belül most kialakított fizioterápia helyére, bár elhelyezése központi és elsősorban a medencetérhez igazodik.
Személyzeti öltözők nagysága csak becsülhető, és biztos nem fedezi a 170 fős igényt.
A kezelőhelységek:
Az iszappakolásnál a egyéni és csoportos kialakítás nem elfogadható. Szakmai szempontból csak a kabinos kezelési mód preferálható.
A hidroterápia és a wellness központ a 2. emeletre került, a vizes kezelések miatt ez nem
szerencsés. A hidroterápia kialakítása nem biztosítja a jelenlegi kapacitási igényeket sem.
A masszázs ágyak létszáma túlzó (30), túlságosan tagolt, a természetes világítás nem megoldott.
A földszinten rendkívül túlzó a szakorvosi rendelők számának kialakítása (11 rendelő+2 orvosi szoba). Elegendő lenne 3 rendelő.
Negatívumként értékelhető hogy a tradicionális hévízi gyógyászat alapelemének számító súlyfürdő bővítésére nem tesz javaslatot.
A beépített terület véderdő területet nem vesz el, viszont a fontanális kút védőidom területét érinti.
A Bírálóbizottság a pályaművet III. díjban részesítette.