![A Károli Gáspár Református Egyetem új épületegyüttese – Az Óbuda Group terve](/uploads/images/2024/08/952_01-boritonak-is-jpg-epiteszforum-10-2024-08-22-102945.jpg)
A Károli Gáspár Református Egyetem új épületegyüttese – Az Óbuda Group terve
Az Óbuda Group terve egyszerű, sallangmentes, a kirívó önkényes formaalkotástól mentes építészeti programot fogalmaz meg, melynek célja egy közösségcentrikus, a városi térrel kommunikáló és az elmélyülésre alakalmas tér létrehozása.
Az Óbuda Group tervezőirodájának pályaművét a tervezők írásával mutatjuk be.
Vezérgondolat
„Társadalmi szinten a tudományt a régi tudásformák (kultúra, vallás, erkölcs) egészíthetik ki, az építészetben pedig a történetileg és filozófiailag megalapozott jelentés ellensúlyozhatja a technológia uralmát. De hol keressük ezt a jelentést egy nyilvánvalóan központ nélküli, kaotikus világban?" (Rudolf Schwarz, 1928)
Majdnem 100 év telt el azóta, hogy Rudolf Schwarz a fentebb említett sorokat leírta, de a világ körülöttünk azóta talán csak még zavarosabb, szétesőbb lett, építészként most is nehéz időtálló, valódi kapaszkodókat találni. Pályázati tervünkben nem akartunk sem történeti formákat, sem jelenleg divatos megoldásokat másolni, vagy követni, hanem az idézett építész írásainak szellemében kerestük azokat az építészeti eszközöket, amelyekkel a „történetileg megalapozott jelentést" és „az épületben rejlő szellemi minőség kisugárzását" el lehet érni.
Tiszta, átlátható funkcionális rendet alakítottunk ki, hogy a karok egyértelműen lehatárolhatók legyenek, valamint a közös helyiségek az együttes közepére koncentrálódjanak, illetve az aula minden irányból elérhető legyen és a sportcsarnok önállóan is működhessen. Méltóságteljes, de pozitív kisugárzású homlokzatokat terveztünk, amelyek egyben „érintkezési felületek" is, a földszinti árkádokkal és a tér felé megnyitott aulával, emeleti közlekedőkkel folyamatosan kommunikálnak a parkkal és a várossal, az összkép egységességre törekszik, de nincs két egyforma oldal.
Városi kontextus
A telkek környezete, városszerkezeti helyzete és a komplex tervezési program teszi izgalmassá a pályázati feladatot. A közpark átalakítását úgy terveztük meg, hogy az új főbejárat, illetve sportcsarnok megközelítés egyértelműen megoldott legyen, de közben minden jelenlegi használat megmaradhasson, a gyalogos közlekedés áramlását semmi ne akadályozza, a Ráday-ház és az új épületek közötti kapcsolat a lehető legjobb legyen, hogy a közfunkció és az egyetem békésen éljen együtt és egymás mellett.
A feladat abból a szempontból is érdekes, hogy a főbejárat nem az utcai közterületek felől, hanem a Markusovszky tér felől alakul ki, ezzel is átmenetet adva a publikussági szintek között. A Markusovszky tér egy összetett közlekedési színtere, ahol a fő közlekedési tengelyek vonalvezetését a burkolatokkal is lekövettük. Ez a „FLOW" útvonal az épülethez közel húzódik, ezáltal a Köztelek utca felé nagy egybefüggő, szabad térhasználatú ligetes terület alakul ki.
Belső terek kapcsolatai
A földszint központi, az egész együttest szervező eleme a Markusovszky-téri főbejáratú aula, amelynek a Kinizsi utcából és az Üllői út felől is van oldalbejárata. A térre néző északi homlokzaton informális tanuló-, és találkozó terek („ülőfülkék") sorakoznak, de gyakorlatilag minden fontosabb közlekedőt hasonló elvek mentén szeretnénk berendezni. Ezek a strukturált építészeti elemek finom egyensúlyt teremtenek a nyitott terek és az intim zónák között, egyaránt elősegítve a társas interakciót és a kontemplációt. Az organikus formák és a modern anyagok felhasználása innovatív légkört teremt, amely ösztönzi az eszmecserét és a tanulást. Az építészeti megoldások célja, hogy meghaladják az egyszerű esztétikát, és valódi élményeket teremtsenek az egyetemi közösség számára, hozzájárulva az identitásformáláshoz és az értékteremtéshez. Az ilyen informális terek elősegítik az interakciót különböző szakmák és érdeklődési körök képviselői között, ami gazdagítja az egyetemi közösséget és hozzájárul a szakmai fejlődéshez. A Markusovszky-térről be lehet látni ezekbe a terekbe, de ez persze fordítva is igaz, a közpark és az Egyetemváros között erős a vizuális kapcsolat.
Az együttes szintjeinek többségén és zárófödémén zöldtetőket és zöld teraszokat hoztunk létre, hogy a Markusovszky-tér növényzete szimbolikus értelemben „fellépkedjen" az épületekre, és hogy a hallgatók, tanárok és minden itt dolgozó akkor is zöldfelület közelében legyen, arra lásson rá, ha az épületben tartózkodik.
Tömegformálás
A bontásra ítélt oldalszárnyak és tetőtérbeépítés kivételével a Kinizsi utcai védett homlokzatú épületet megtartottuk, és minimális átépítéssel hasznosítottuk. Sallangmentes, visszafogott építészetre törekedtünk, tartózkodtunk minden formai erőlködéstől, öncélú kísérletezéstől. Nem használtuk ki a lehetséges maximális épületmagasságot, a nagy tömeget tagoltuk, és illeszkedtünk a csatlakozó meglévő épületekhez, az Üllői úton és a Biblia köz felől létrejövő homlokzatnál egyaránt.
Belsőépítészet
Az eredetében is természetes, világos, földszínű anyagok használatára törekszünk. Az volt a cél, hogy a terek átláthatóságát, a tájékozódás megkönnyítését a belsőépítészet is erősítse, az építészeti gondolatok a belsőépítészeti koncepcióban is megmutatkozzanak és a szükséges akusztikai, akadálymentességi és egyéb követelmények mellett a terek humánussága, használhatósága is azonos hangsúlyt kapjon.
/Óbuda Group/